Ясното нощно небе предлага една от най-красивите гледки в природата.
Окото се адаптира към светлината и зеницата се разширява
за да събира повече светлина и това позволява по-бледи звезди да станат видими.
Но светосъбирателната площ на окото е малка.
За да надникне много по-дълбоко в нощното небе астрономите имат нужда от телескопи с огромни първични огледала за да свършат много по-добра работа.
Това е предаването на ЕЮО!
Наука на най-високо ниво и живот зад стените на ЕЮО,
Европейската Южна Обсерватория.
Изучавайки крайната граница с нашия домакин д-р Джо Лиски.
Защо астрономите искат да имат все по-големи и по-големи телескопи?
Е, всъщност е много просто!
Има две причини:
Причина номер едно е, че колкото по-голямо е първичното огледало на телескопа,
толкова повече светлина можете да събирате за единица време.
И това означава, че можете да наблюдавате все по бледи обекти.
Причина номер две е резолюцията на телескопа,
това е яснотата на изображението, което може да постигне те с него
и зависи от размера на първичното ви огледало.
Колкото по-голям е телскопът, толкова по-ясно изображение ще получите.
Но какви са границите? Колко голям телескоп може да направите?
И какви предисвикателства срещат строителите на телескопи правещи все по-големи огледала?
От създаването на рефлекторния телескоп,
огледалата ставали все по-големи и по-големи.
Когато 3.6 метровия телескоп в Ла Сия започна да работи през 1977
той бе типичен пример за класическия дизайн на най-големия телескоп за този период.
Първичното огледало се състои от единично стъкло с диаметър 3.6 метра.
За да се направи такова огледало здраво и сигурно, то трябва да е сравнително дебело - което го прави тежко:
3.6-метровото огледало е с дебелина половин метър и тежи около 11 тона!
За да се насочи това тежко огледало прецизно,
трябва да се построи масивна и прецизно балансирана конструкция около него.
Телескопи с дори по-големи огледала, по-дебели и по тежки биват построенни,
но очевидно става ясно, че е достигната границата на класическия дизайн телескоп.
Трябвало ли е инженерите по телескопи да се откажат и да спрат да мечтаят за дори по-големи телескопи?
Е, разбира се, че не.
Но пътят към по-големи и по-леки огледала изисквало малко по-иновативно мислене.
Резултатът бил Новия Технологичен Телескоп на ЕЮО или НТТ за кратко.
НТТ бил революционен телескоп за времето си, когато е бил построен,
защото имал система наречена активна оптика.
Преди създаването на активна оптика, огледалата на телескопите трябвало да бъдат дебели
и следователно тежки за да бъдат здрави,
но сактивната оптика огледалата можели да бъдат гъвкави
и сравнително леки и тънки.
Тънкото огледало на НТТ се огъвало дори от силата на гравитацията.
С активна оптика гъвкавото огледало било разположено върху сложна система от компютърно контролирани бутала, поддържащи формата на огледалото
и компенсирали за огъването на огледалото по време на наблюдения.
По този начин се поддържа възможно най-доброто изображение през цялото време.
НТТ бе огромен успех!
Въпреки, че главното му огледало е 3.6 метра в диаметър, то е дебело само 24 сантиметра.
Новият дизайн на огледалата направило възможно счупването на 6 метровата бариера и насочването към дори по-големи огледала като 8 метровия клас.
Телескопи като "Много Голямия Телескоп" на ЕЮО или МГТ за кратко.
МГТ се състои от 4 единични телескопа с първични огледала от по 8.2 метра в диаетър.
Всяко от огледалата е с дебелина само 17.5 сантиметра и тежат по 23 тона.
Естествено, тук актвната оптика играе важна роля.
Формата на огледалото е контролирана активно от 150 бутални устройства.
Базиран на най-новите технологии, МГТ доставя зашеметяващо оптично качество на образа.
Но едно цяло парче 8 метрово огледало е на ръба на възможностите за подръжка и транспорт.
За да можете да построите телескопи с дори по-големи светлосъбиращи площи,
нямате избор освен да разделите основното огледало на индивидуални части наречени сегменти.
Концептът на сегментираното първично огледало позволи на астрономите и инженерите да построят наистина гиганстски телескопи.
Телескопи като бъдещия Европейски Изключително Голям Телескоп,
който в момента е в ранен етап на построяване.
ЕИГТ ще има гигантско огледало 39 метра в диаметър.
Ще бъде изградено от 798 отделни шестоъгълни сегмента,
около 1.4 метра широки и само 5 см. дебели.
Всеки сегмент и място ще се координира със съседните сегменти
и ще бъдат контролирани чрез компютър чрез активна оптика
за да поддържат перфектна форма като цяло на главното огледало с невероятна точност.
Основното огледало предлага несравнима светлосъбираща площ от 978 квадратни метра,
което ще събира 15 пъти повече светлина от всеки друг съществуващ телескоп.
Със своето 39 метрово основно огледало,
Европейският Изключително Голям Телескоп ще бъде с много най-големият оптически и инфрачервен телескоп в света.
Но не само за времето, в което ще бъде готов, но и за десетилетия напред.
Въпреки това, аз съм сигурен, че това няма да спре инженерите да строят дори още по-големи телескопи.
Кой знае какви размерни бариери ще бъдат счупени в близкото бъдеще?
Aз съм д-р Джей слагащ край на предаването на ЕЮО.
Присъединете се към мен и следващия път за още едно космическо приключение.
Превод - Боян Пунгов